![epa11546858 A picture taken with a drone shows wheat being harvested at a farm near Cambridge, Britain, 12 August 2024. According to the Energy and Climate Intelligence Unit (ECIU) think tank, climate change is impacting key crops such as potatoes and wheat, through heat, drought and floods, pushing up prices and threatening food security. In Britain, the favorable weather during the summer has helped crop conditions to recover, following an unusually wet period in the beginning of the year. EPA/NEIL HALL žetva polje](/media/15817736/S-HN_20240812661077-970.webp)
U Hrvatskoj podbacio urod kukuruza i uljarica, u EU-u najlošija žetva još od 2018. godine
Klimatske promjene sve više utječu na poljoprivrednu proizvodnju, zbog čega se u Europskoj uniji očekuje najslabija žetva pšenice u posljednjih šest godina, a očekivani pad proizvodnje analitičari pripisuju nižim prinosima u Francuskoj i Njemačkoj, vodećim proizvođačima žitarica u EU-u. U Francuskoj je požnjeveno samo 88 posto planiranih površina, a tamošnje ministarstvo poljoprivrede spustilo je prognozu žetve pšenice na najnižu razinu u 40 godina, dok je u Njemačkoj kiša odgodila žetvu, koja će također biti slabija od lanjske.
U Hrvatskoj je situacija sa žetvom pšenice na razinama iz proteklih godina, kaže poljoprivredna konzultantica Zvjezdana Blažić, no upozorava da ćemo imati problema s urodom kukuruza i suncokreta. "Kukuruz bi mogao podbaciti za 20 do 25 posto, a možda otprilike toliko i suncokret, što bi moglo utjecati na njihovu cijenu, no, na sreću, radi se o kulturama u kojima je Hrvatska samodostatna", navodi Blažević i dodaje da su cijene trenutno niske, zbog čega su poljoprivredni proizvođači u problemima. Osim cijene hrvatskim proizvođačima sve veće probleme stvaraju i klimatske promjene, koje su ove godine utjecale na kvalitetu kukuruza, zbog čega je previše suh, upozorava Blažić. "Danas imamo situaciju da sjeverozapadni krajevi Hrvatske i zapadna Slavonija imaju bolju poljoprivrednu proizvodnju i prinose, jer manje trpe klimatske promjene, za razliku od istočne Slavonije i Vojvodine, ali i sve južnije od toga, gdje trpe velike vrućine", ističe Blažić. Pritom smatra da bi poljoprivredni proizvođači trebali razmisliti o promjenama jesenskih kultura. "Mogli bi početi razmišljati o sijanju raznih proteinskih kultura, poput soje ili boba. Zbog klimatskih uvjeta i niskih cijena žitarica i uljarica ne isplati im se ulagati u sjetvu u smislu najboljeg sjemena, gnojidbe i zaštite, odnosno neće im ostati dovoljno da ulože u iduću sjetvu", pojašnjava Blažić i dodaje da smo u pšenici ionako veliki izvoznici, ponajprije u Italiju, no imamo malo pšenice prve klase, za proizvodnju finih tjestenina i kolača.
Klimatske su promjene tako u zapadnim članicama EU-a prouzročile obilne kiše, koje su odgodile žetvu i smanjile urod, a u južnim članicama, poput Hrvatske, velike vrućine utjecale su na količinu i kvalitetu uroda. I sve više zemalja Europske unije ove godine prijavljuje pad kvalitete pšenice kao izravne posljedice klimatskih promjena, osim Bugarske i Rumunjske, koje su među rijetkim zemljama što proizvode visokokvalitetnu pšenicu, a Blažić pojašnjava da te zemlje imaju drukčiji sastav tla.
Cijene pšenice na svjetskim burzama padaju unatoč najavama loših žetvi. Blažić kaže da cijena pšenice, nažalost, ne ovisi o količini ponude i potražnje, nego se formira na poljoprivrednim burzama, kojih je u svijetu samo nekoliko, poput terminskih burzi SAD - Chicago, Francuska - Pariz ili Budimpešta - Mađarska, koje se i kod nas prate i na kojima se količine žitarica unaprijed prodaju, s tim što postoje i robne burze Bologna - Italija i Manheim - Njemačka, napominje Blažić. Ulogu igra i pšenica iz Rusije, čija je visoka ponuda na početku sezone prouzročila velik pad cijena jer su izvozne takse u Rusiji znatno snižene. No globalne izvozne cijene svih važnijih žitarica padaju već mjesecima, kaže Blažević.
“Sve veća sezonska dostupnost zbog tekućih žetvi ozime pšenice na sjevernoj hemisferi i općenito povoljni uvjeti u Kanadi i SAD-u, koji podržavaju očekivanja velikih proljetnih žetvi pšenice, nastavili su činiti pritisak na pad međunarodnih cijena pšenice. Snažna konkurencija izvoznika i slaba globalna potražnja također su utjecale na cijene pšenice, a sezonski je pritisak također izazvao pad izvoznih cijena kukuruza. Žetva u Argentini i Brazilu napredovala je brže od prošlogodišnjeg tempa, a ocjene stanja usjeva u SAD-u ostale su iznad prošlogodišnjih i prosječnih razina. Među ostalim žitaricama, u srpnju su pale i svjetske cijene ječma", pojašnjava Blažić.
Na europskom terminskom tržištu cijene pšenice za novu žetvu u rujnu početkom tjedna pale su za gotovo dva eura, na 215 eura po toni. Prema analizama konzultantske tvrtke Stratégie Grains, ovogodišnja žetva pšenice u EU-u dosegnut će tek 116,50 milijuna tona, što je 5,8 milijuna tona manje od prošlogodišnjeg uroda i najniža razina od 2018.