![epa11547920 A fruit and vegetable stand is pictured at a market in Madrid, Spain, 13 August 2024. The consumer price index (CPI) in Spain eased to 2.8 percent year-on-year in July 2024, six-tenths less than the previous month, due to lower electricity prices, while food inflation fell 1.1 points to 3.1 percent, the lowest rate in almost three years, according to the National Statistics Institute (INE). EPA/J.P.GANDUL](/media/15818019/S-HN_20240813662123-970.webp)
Čak 2,8 milijardi ljudi u svijetu ne može si priuštiti zdravu hranu
Glad u svijetu porasla je u pandemiji koronavirusa, te ostaje jednako visoka treću godinu zaredom. U svijetu je gladna svaka jedanaesta osoba, a u Africi svaka peta, piše UN-ova Organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO). Specijalizirana agencija Ujedinjenih naroda koja predvodi međunarodne napore u borbi protiv gladi – FAO – objavila je ovoga mjeseca novi izvještaj o svjetskom stanju gladi, u kojem zaključuje da je "svijet još uvijek daleko od ostvarenja cilja održivog razvoja (SDG) 2, nulta stopa gladi".
Procjenjuje se da je 2023. godine gotovo 28,9 posto svjetske populacije – 2,33 milijarde ljudi – patilo od umjerenog ili ozbiljnog manjka hrane. Pothranjenost ostaje na gotovo istoj razini treću uzastopnu godinu nakon što je naglo porasla nakon pandemije COVID-19. Jedna od 11 osoba u svijetu i svaka peta u Africi bila je suočena s glađu ili manjkom hrane u 2023. godini. Na globalnoj razini glad ugrožava između 713 i 757 milijuna ljudi. Glad je i dalje u porastu u Africi, no ostala je relativno nepromijenjena u Aziji, a znatan je napredak postignut u regiji Latinske Amerike i Kariba. Ipak, zaustavljen je napredak prema širem cilju osiguravanja redovitog pristupa odgovarajućoj hrani za sve.
Rezultati dobiveni poboljšanom metodologijom mjerenja pokazuju da si više od trećine ljudi u svijetu, ili oko 2,8 milijardi, 2022. godine nije zapravo moglo priuštiti zdravu prehranu. Nejednakosti su očite, a zemlje s niskim prihodima imaju najveći postotak stanovništva koji si ne može priuštiti zdravu prehranu (71,5 posto) u usporedbi sa zemljama s nižim srednjim dohotkom (52,6 posto), zemljama s višim srednjim dohotkom (21,5 posto) i zemljama s visokim dohotkom (6,3 posto). Rezultati, smatra FAO upućuju na to da se UN-ov cilj nulte svjetske stope gladi do 2030. ne može nikako ispuniti. Predviđa se da će 582 milijuna ljudi biti kronično pothranjeno na kraju desetljeća, a više od polovine njih u Africi.
Postoji potreba za ubrzanjem transformacije naših poljoprivredno-prehrambenih sustava kako bismo ojačali njihovu otpornost na glavne pokretače i otklonili nejednakosti kako bismo osigurali da zdrava prehrana bude pristupačna i dostupna svima. Rješavanje problema gladi, nesigurnosti hrane i pothranjenosti zahtijeva povećano i isplativije financiranje, ali trenutačno ne postoji jasna slika financiranja za sigurnost hrane i prehranu.